Kmen: ČLENOVCI
Podkmen: ŽABERNATÍ
Třída : Korýši (Crustacea )
- patří k nim ti členovci, kteří většinou obývají vodu = většinou mořští živočichové (plankton)
- jejich článkované tělo původně z hlavy, hrudi a zadečku srostlo do hlavohrudi a článkovaného zadečku
- končetiny mají dvouvětvové, ty, co vyrůstají na hlavohrudi se přeměnily na 2 páry tykadel (smysly), 1 pár kusadel a 2 páry čelistí (pro zpracování potravy) + složené / jednoduché oči
- některé hrudní nožky jsou také přeměněné na čelistní nožky, ty zbývající slouží k pohybu
- vyšší korýši mají končetiny i na zadečku a mohou jim sloužit i k dýchání a rozmnožování
- korýši dýchají pomocí žaber ( na bázi nohou ), mohou též dýchat povrchem těla
rozmnožování:
- jsou pohlaví původně odděleného = gonochoristé, jen parazité (a přisedlí) jsou oboupohlavní hermafrodité
- jejich vývoj je buď nepřímý (složitý) nebo přímý
- základní typ larvy: NAUPLIUS – má nečlánkované tělo, jediné oko a 3 páry přívěsků ze kterých vznikají oba páry
tykadel a kusadel
- živí se potravou velmi různorodou
- chitinová kutikula obsahuje CaCO3, - silná, pevná a přeměňuje se buď v krunýř nebo skořápky
1. podtřída: Lupenonožci
- mají tělo kryté kožním záhybem, který vyrůstá na hřbetní straně a nohy jsou lupenité
- patří k nim řada perlooček, které se živí hlavně řasami a bakteriemi
- žijí ve stojatých sladkých vodách, v kterých jsou důležitou potravou ryb
ř. Perloočky
- mají jedno velké černé složené oko
- pohyb zajišťují antény, tykadélka jsou zakrnělá, slouží k smyslovému vnímání
- tělo je z boku sploštělé, kryté přehnutým krunýřem
- mají 5 párů lupenitých nožek s žaberními přívěsky, filtrují jimi plankton a organismy jimi dopravují k ústnímu otvoru
- u perlooček se vyskytuje heterogonie
hrotnatka obecná (Daphnia pulex): hojná ve sladkých vodách severní polokoule, dravá, zadeček (nemá končetiny), je ohnut pod hruď, po stranách hlavy zbytek naupliového oka larvy, využívají se jako krmivo pro ryby
ř. Žábronožky
- korýši primitivní s protáhlým tělem, volnou hlavou a lupenitými končetinami
- tělo není pokryto kožním záhybem, nemají zpevněnou pokožku
- mohou snášet vysoké koncentrace solí ve vodě
- nejznámější je žábronožka solná
2. podtřída: Buchanky (Klanonožci)
- tito drobní korýšci, žijící v sladkých i slaných vodách, mají zadeček zakončený vidlicí a hruď mají širokou
- samičky nosí vajíčka obyčejně ve dvou hroznech na zadečku
- tělo nemá kožní záhyb
- snadno se poznají podle dlouhých prvních tykadel
- ve vodě slouží rybám za potravu, ale některé druhy se přeměnily v cizopasníky ryb i velryb a pak jsou často velmi pozměněného tvaru
- mají 3-6 jednoduchých očí (tzv. naupliové oko).
- pohybují se pomocí hrudních končetin
- dýchají celým tělem, cévní soustava redukovaná někdy chybí
- ve vodách se vyskytují po celý rok (i pod ledem)
- jsou velcí několik mm.buchanka obecná - 2 vaječné vaky, mohou být mezihostiteli motolic a tasemnicvznášivka - jeden vaječný vak
3. podtřída: Kapřivci
- ektoparaziti ryb
- z kusadel se vytváří bodec, mají přísavky, kterými přisávají k hostiteli
- dýchají celým povrchem těla
- z důvodů parazitického života jsou hermafroditi
kapřivec plochý : působí škody v chovech kaprů, může způsobit smrt plůdku
jazyčnatky
- endoparaziti, příbuzní kapřivců
- žijí v nosních dutinách psovitých šelem, v plicích ptáků a hadů, jsou přenosní i na člověka
jazyčnatka tasemnicová : parazit psovitých šelem
svijonožci
- jsou přisedlí, žijí uvnitř vápenatých schránek na mořských útesech, na lasturách i velrybách
- mají cementovou žlázu, která produkuje sekret, jímž se přilepí k podkladu
- filtrují vodu a tím získávají potravu
- jsou hermafroditi - jelikož jsou přisedlí nemohou hledat partnera
vilejš stvolnatý : na stopce, uzavírá vápenatými destičkami svou plášťovou dutinu - umožňuje mu to přežít mimo vodu (odliv)kořenohlavec krabí: nemá stopku, planktonní larva parazituje v krabovi, pohlavně dospělá samice na něm vytváří vnější nádor, samec ho nabodne a samici oplodní, ta vytvoří schránku, kde se vyvíjí vajíčka, samice zemře, může zničit varlata kraba - parazitální kastrace
4. podtřída: Rakovci
- je jich ze všech korýšů nejvíc druhů
- mají stálý počet článků a končetiny jsou i na zadečku
- mívají velká těla s pevným krunýřem
- mnoho jich obývá moře
- evolučně nejvyspělejší
- po naupliovi mají další larvální stadium tzv. zoëa
- hlavu tvoří 6 článků, hruď 8 článků, zadeček 7 článků
- končetiny jsou i na zadečku
U desetinožců je čtvrtý hrudní pár končetin s nápadnými klepítky (zbraň i uchopování potravy). V mořích žijí humři, langusty a krabi, u nás zase najdeme raky.
Různonožci mají tělo ze stran zploštělé. Přední páry nohou slouží k plování, zadní ke skákání. Mnoho jich žije v mořích, ale také v podzemních vodách. V těch našich nejčistších vodách (a studnách) žijí velmi často blešivci.
Desetinožci
- mají 10 párů kráčivých nohou
- 1. Pár nohou klepeta, následují 3 páry příústních nožek (podávají potravu)
- zadečkové nohy slouží k plavání, samice na nich nosí vajíčka
- poslední pár zadečkových nohou se nazývají uropody
- v žaludku se vytváří rakůvky (kousky CaCO3 na dobu, kdy bude měnit karapax, tento jev se vyskytuje především u raků
- pod karapaxem v místě, kde začínají končetiny je dutina, ve které jsou žábry
Raci
- živí se vodními bezobratlými, rostlinami i zdechlinami, vajíčka si nalepují na nohy zadečku, tam žijí i vylíhlí raci, lezou po dně, ale mohou i plavat, žijí v dírách pod břehy, mají přímý vývoj, hlava a hruď jsou krunýřem srostlé nepohyblivě, každý tělní článek nese pár končetin (19 párů)
r. říční : u nás původní, snáší bahnité dno, všežravec, noční, velikost do 20 cm, olivově zelený, vzácný, chráněný : oči na stopkách, dlouhý zadek zakončený ploutvičkou
r. kamenáč : u nás původní, čisté vody s kamenitým dnem, menší než rak říční, vzácný, chráněnýV 19. st. u nás raky málem vyhubila račí mor (houbová choroba).r. bahenní : dovezen z Haliče (Polsko), odolnějšíhumr evropský : mořský, jedno klepeto tlusté - louskací, druhé tenčí - stříhací, svaly, které klepeto stiskávají jsou silné, svaly, které ho oddalují jsou slabé langusta : nemá klepeta, dlouhá tykadla, až 8 kgkreveta, garnát : mořští, 5 cm velcí, bočně zploštělé tělo, nevýrazná klepeta, kreveta má zahnutý zadeček, garnát rovnýpoustevníček : redukovaný zadeček, často žije v opuštěných lasturách plžů, v symbióze se sasankou plášťovoup. palmový: vylézá na palmy, odstřihuje kokosové ořechy
krabi: podtáčí zadeček pod tělo
k. říční : zavlečen z Číny na počátku 20. st., v Labi, Vltavě, chlupatá klepeta, v období páření se vrací do mořevelekrab japonský, "pavoučí krab": rozpětí 3 m, žije v hlubokomořských příkopech na asijském pobřeží
Stejnonožci
- hrudní a zadečkové končetiny jsou stejné, tělo je shora zploštělé
Stínka obecná : 15 mm, na souši ve vlhkém prostředí, mají žábry, živí se rostlinými zbytky, žije pod kameny, pařezy, ve sklepíchsvinka obecná : silně vyklenuté tělo, umožňuje stočení do kuličky, obývá sušší místaStínky i svinky se dříve používali pro léčení tuberkulózy - bezvýsledně.Beruška vodní: nemá krunýř, na dně stojatých vod, všežravec, články zadečku srostlé
Různonožci
blešivec potoční : pod kameny, v potocích, všežravec - živí se mrtvými těla živočichů, drobnými organismy, rostlinnými zbytky, někdy se označují jako vodní ráčci - nesprávný název, z boku zploštělí, využívají se jako krmivo pro ryby, želvy, bioindikátor kvality vody - jsou nároční na čistotu vod
...
Tofinek3-reaktywacja